Cibule a drátovec.
Příspěvků: 16
• Stránka 1 z 1
Cibule a drátovec.
Jak velké je riziko napadení cibule drátovcem? Přečetl jsem kde co, některé zdroje uvádí, že malé - povrchové poškození suknic a některé naopak. Nějak se v tom nemohu zorientovat. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti?
Pozemek je bývalý TTP (asi 15let), loni brambory, letos byl plán cibule ze sazečky. Riskl jsem tam loni brambory a výsledek byl cca 80% napadených hlíz. Prostě prů... Tak se celkem logicky bojím, ale bohužel půdy není moc na výběr.
Pozemek je bývalý TTP (asi 15let), loni brambory, letos byl plán cibule ze sazečky. Riskl jsem tam loni brambory a výsledek byl cca 80% napadených hlíz. Prostě prů... Tak se celkem logicky bojím, ale bohužel půdy není moc na výběr.
Re: Cibule a drátovec.
Já mám obecně s drátovcem špatné zkušenosti u mrkve. Prostě pozemek kde mě jede dobře mrkev je částečně zamořen drátovcem a nemohu se ho zbavit. Někdo říkal propařovat půdu, ale to jde u malé plochy. Také bych uvítal radu
Překovejme meče v pluhy a naopak
Re: Cibule a drátovec.
Drátovec je u cibule prakticky neřešitelný problém. Se sazečkou zkušenost nemám, semena se moří fipronilem. Další možnost je aplikace insekticidu Force při setí, ale při velmi silném výskytu jsou cibule stejně napadány.
Re: Cibule a drátovec.
Denis píše:Drátovec je u cibule prakticky neřešitelný problém. Se sazečkou zkušenost nemám, semena se moří fipronilem. Další možnost je aplikace insekticidu Force při setí, ale při velmi silném výskytu jsou cibule stejně napadány.
Perlka alespoň 500 kg/ha, po aplikaci zapravit, výsev s odstupem.
Re: Cibule a drátovec.
tele píše:Denis píše:Drátovec je u cibule prakticky neřešitelný problém. Se sazečkou zkušenost nemám, semena se moří fipronilem. Další možnost je aplikace insekticidu Force při setí, ale při velmi silném výskytu jsou cibule stejně napadány.
Perlka alespoň 500 kg/ha, po aplikaci zapravit, výsev s odstupem.
přidám se s dotazem-dá se to použít i proti drátovci v bramborách? případně kde se dá sehnat?
Re: Cibule a drátovec.
tomous píše:Co vím,tak se sedba brambor něčím mořila.
a nevěděl bys čím? případně dá-li se to ještě sehnat.
Re: Cibule a drátovec.
To moření nemá moc cenu, protože ochrání pouze mateční hlízu. Doporučil bych na podzim vyčistit pole glyphosátem a na jaře před výsadbou intenzivní opakovanou kultivaci na plný profil. Popřípadě aplikaci dusíkatého vápna.
Re: Cibule a drátovec.
Díky všem diskutujícím o drátovci. Neměl jsem teď moc času, tak jsem občas jen prohlédl příspěvky a odepisuji až teď.
Co se týče drátovce v bramborách, loňský rok mě docela vyškolil. Rozoral jsem bývalou pastvinu - cca 0,5ha, jarní příprava disky, sázení na konci dubna (odrůdy Adéla a Red Anna). V květnu pár srážek, pak sucho. Náznaky plísně až v červenci, stříkáno. Od přibližně poloviny července brambory začaly světlat a vadnout (chloróza) - zkusil jsem stříkat listovou výživu (Kristalon special - NPK + Mg), vždy navečer s nadějí ranní rosy, a to asi 6 krát v týdenních intervalech. Celkem bych řekl, že bylo znát, že rostliny vždy zareagovaly, ale pátý den od aplikace opět začaly vadnout. Přežily až do poloviny září, pak šly ven. A výsledek? Zhruba 80% hlíz děravých. Zdravých bylo jen myslím 8% a ten zbytek odpad.
Takže se snažím vzdělávat o drátovci. Abych to pro formu příspěvku shrnul: larva kovaříka, v larválním stádiu žije 3-5 let, na zimu (pod myslím 8st.) se stěhuje do hlubších partií půdního profilu, škodí ve dvou vlnách (červen a srpen), více škodí v suchých letech - stěhuje se do vlhčího prostředí, do hlíz, kde sucho přečká a papá k prasknutí. Nejúčinější prevence nenechat naklást brouka vajíčka - nemá rád holou půdu a častou kultivaci. Insekticidy prý příliš nejdou - nepůsobí na larvy v hlubších partiích půdy.
Takže závěr? Nepěstovat na pozemku 5let nic, co mu chutná, často hýbat s půdou a nenechat po celou dobu kovaříka zakládat nové generace.
Toť teorie
. Sám se teď budu snažit ji uvést zo praxe (a za 5let dám vědět
).
O dusíkatém vápnu se píše často, ale řada textů je i dost skeptická. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti? Není to nic levného a docela bych uvítal trochu jistoty. Jak dlouho účinkuje? Zřejmě bude i docela podstatný termín aplikace - né kvůli plodině, ale vzhledem k výskytu larev.
Moření sadby brambor chrání, jak už zaznělo, mateční hlízu. Neřeší výsledek.
Ještě by mě zajímalo, od zkušenějších "cibulářů", jak závažné je poškození cibule drátovcem. Česnek mu prý nechutná, takže škodí pouze povrchově. A cibule? Vliv na skladovetelnost? A nebo jsou cibule provrtané stejně jak brambory?![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
Konec myšlenkového výlevu. Cibuli zdar a drátovci zmar!
Co se týče drátovce v bramborách, loňský rok mě docela vyškolil. Rozoral jsem bývalou pastvinu - cca 0,5ha, jarní příprava disky, sázení na konci dubna (odrůdy Adéla a Red Anna). V květnu pár srážek, pak sucho. Náznaky plísně až v červenci, stříkáno. Od přibližně poloviny července brambory začaly světlat a vadnout (chloróza) - zkusil jsem stříkat listovou výživu (Kristalon special - NPK + Mg), vždy navečer s nadějí ranní rosy, a to asi 6 krát v týdenních intervalech. Celkem bych řekl, že bylo znát, že rostliny vždy zareagovaly, ale pátý den od aplikace opět začaly vadnout. Přežily až do poloviny září, pak šly ven. A výsledek? Zhruba 80% hlíz děravých. Zdravých bylo jen myslím 8% a ten zbytek odpad.
Takže se snažím vzdělávat o drátovci. Abych to pro formu příspěvku shrnul: larva kovaříka, v larválním stádiu žije 3-5 let, na zimu (pod myslím 8st.) se stěhuje do hlubších partií půdního profilu, škodí ve dvou vlnách (červen a srpen), více škodí v suchých letech - stěhuje se do vlhčího prostředí, do hlíz, kde sucho přečká a papá k prasknutí. Nejúčinější prevence nenechat naklást brouka vajíčka - nemá rád holou půdu a častou kultivaci. Insekticidy prý příliš nejdou - nepůsobí na larvy v hlubších partiích půdy.
Takže závěr? Nepěstovat na pozemku 5let nic, co mu chutná, často hýbat s půdou a nenechat po celou dobu kovaříka zakládat nové generace.
Toť teorie
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
O dusíkatém vápnu se píše často, ale řada textů je i dost skeptická. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti? Není to nic levného a docela bych uvítal trochu jistoty. Jak dlouho účinkuje? Zřejmě bude i docela podstatný termín aplikace - né kvůli plodině, ale vzhledem k výskytu larev.
Moření sadby brambor chrání, jak už zaznělo, mateční hlízu. Neřeší výsledek.
Ještě by mě zajímalo, od zkušenějších "cibulářů", jak závažné je poškození cibule drátovcem. Česnek mu prý nechutná, takže škodí pouze povrchově. A cibule? Vliv na skladovetelnost? A nebo jsou cibule provrtané stejně jak brambory?
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
Konec myšlenkového výlevu. Cibuli zdar a drátovci zmar!
Re: Cibule a drátovec.
tozer píše:tele píše:Denis píše:Drátovec je u cibule prakticky neřešitelný problém. Se sazečkou zkušenost nemám, semena se moří fipronilem. Další možnost je aplikace insekticidu Force při setí, ale při velmi silném výskytu jsou cibule stejně napadány.
Perlka alespoň 500 kg/ha, po aplikaci zapravit, výsev s odstupem.
přidám se s dotazem-dá se to použít i proti drátovci v bramborách? případně kde se dá sehnat?
Dá se použít,ale taky moc neučinkuje.Navíc při vyšší dávce dus.vápna hrozí strupovitost brambor.Mě se nejvíc osvědčilo nechat půdu ladem ,víckrát podmítnout,zavlažovat a sklidit brambory hned po dozrání.
Ještě je dobré nechat na poli pár řádků ranných brambor.
Re: Cibule a drátovec.
petrvalyi píše:Díky všem diskutujícím o drátovci. Neměl jsem teď moc času, tak jsem občas jen prohlédl příspěvky a odepisuji až teď.
Co se týče drátovce v bramborách, loňský rok mě docela vyškolil. Rozoral jsem bývalou pastvinu - cca 0,5ha, jarní příprava disky, sázení na konci dubna (odrůdy Adéla a Red Anna). V květnu pár srážek, pak sucho. Náznaky plísně až v červenci, stříkáno. Od přibližně poloviny července brambory začaly světlat a vadnout (chloróza) - zkusil jsem stříkat listovou výživu (Kristalon special - NPK + Mg), vždy navečer s nadějí ranní rosy, a to asi 6 krát v týdenních intervalech. Celkem bych řekl, že bylo znát, že rostliny vždy zareagovaly, ale pátý den od aplikace opět začaly vadnout. Přežily až do poloviny září, pak šly ven. A výsledek? Zhruba 80% hlíz děravých. Zdravých bylo jen myslím 8% a ten zbytek odpad.
Takže se snažím vzdělávat o drátovci. Abych to pro formu příspěvku shrnul: larva kovaříka, v larválním stádiu žije 3-5 let, na zimu (pod myslím 8st.) se stěhuje do hlubších partií půdního profilu, škodí ve dvou vlnách (červen a srpen), více škodí v suchých letech - stěhuje se do vlhčího prostředí, do hlíz, kde sucho přečká a papá k prasknutí. Nejúčinější prevence nenechat naklást brouka vajíčka - nemá rád holou půdu a častou kultivaci. Insekticidy prý příliš nejdou - nepůsobí na larvy v hlubších partiích půdy.
Takže závěr? Nepěstovat na pozemku 5let nic, co mu chutná, často hýbat s půdou a nenechat po celou dobu kovaříka zakládat nové generace.
Toť teorie. Sám se teď budu snažit ji uvést zo praxe (a za 5let dám vědět
).
O dusíkatém vápnu se píše často, ale řada textů je i dost skeptická. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti? Není to nic levného a docela bych uvítal trochu jistoty. Jak dlouho účinkuje? Zřejmě bude i docela podstatný termín aplikace - né kvůli plodině, ale vzhledem k výskytu larev.
Moření sadby brambor chrání, jak už zaznělo, mateční hlízu. Neřeší výsledek.
Ještě by mě zajímalo, od zkušenějších "cibulářů", jak závažné je poškození cibule drátovcem. Česnek mu prý nechutná, takže škodí pouze povrchově. A cibule? Vliv na skladovetelnost? A nebo jsou cibule provrtané stejně jak brambory?
Konec myšlenkového výlevu. Cibuli zdar a drátovci zmar!
Poškození cibule je spíš estetické,dírky tak 3mm.Na skladovatelnost to vliv nemá pokud je dobře vysušena.Ale při větším napadení je cibule neprodejná,jedině prodávat loupanou.Na pozemek kde bylo 80procentní napadení brambor bych cibuli nedával.
Re: Cibule a drátovec.
JAN777 píše:petrvalyi píše:Díky všem diskutujícím o drátovci. Neměl jsem teď moc času, tak jsem občas jen prohlédl příspěvky a odepisuji až teď.
Co se týče drátovce v bramborách, loňský rok mě docela vyškolil. Rozoral jsem bývalou pastvinu - cca 0,5ha, jarní příprava disky, sázení na konci dubna (odrůdy Adéla a Red Anna). V květnu pár srážek, pak sucho. Náznaky plísně až v červenci, stříkáno. Od přibližně poloviny července brambory začaly světlat a vadnout (chloróza) - zkusil jsem stříkat listovou výživu (Kristalon special - NPK + Mg), vždy navečer s nadějí ranní rosy, a to asi 6 krát v týdenních intervalech. Celkem bych řekl, že bylo znát, že rostliny vždy zareagovaly, ale pátý den od aplikace opět začaly vadnout. Přežily až do poloviny září, pak šly ven. A výsledek? Zhruba 80% hlíz děravých. Zdravých bylo jen myslím 8% a ten zbytek odpad.
Takže se snažím vzdělávat o drátovci. Abych to pro formu příspěvku shrnul: larva kovaříka, v larválním stádiu žije 3-5 let, na zimu (pod myslím 8st.) se stěhuje do hlubších partií půdního profilu, škodí ve dvou vlnách (červen a srpen), více škodí v suchých letech - stěhuje se do vlhčího prostředí, do hlíz, kde sucho přečká a papá k prasknutí. Nejúčinější prevence nenechat naklást brouka vajíčka - nemá rád holou půdu a častou kultivaci. Insekticidy prý příliš nejdou - nepůsobí na larvy v hlubších partiích půdy.
Takže závěr? Nepěstovat na pozemku 5let nic, co mu chutná, často hýbat s půdou a nenechat po celou dobu kovaříka zakládat nové generace.
Toť teorie. Sám se teď budu snažit ji uvést zo praxe (a za 5let dám vědět
).
O dusíkatém vápnu se píše často, ale řada textů je i dost skeptická. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti? Není to nic levného a docela bych uvítal trochu jistoty. Jak dlouho účinkuje? Zřejmě bude i docela podstatný termín aplikace - né kvůli plodině, ale vzhledem k výskytu larev.
Moření sadby brambor chrání, jak už zaznělo, mateční hlízu. Neřeší výsledek.
Ještě by mě zajímalo, od zkušenějších "cibulářů", jak závažné je poškození cibule drátovcem. Česnek mu prý nechutná, takže škodí pouze povrchově. A cibule? Vliv na skladovetelnost? A nebo jsou cibule provrtané stejně jak brambory?
Konec myšlenkového výlevu. Cibuli zdar a drátovci zmar!
Poškození cibule je spíš estetické,dírky tak 3mm.Na skladovatelnost to vliv nemá pokud je dobře vysušena.Ale při větším napadení je cibule neprodejná,jedině prodávat loupanou.Na pozemek kde bylo 80procentní napadení brambor bych cibuli nedával.
Co já viděl poškození cibule drátovcem, tak bylo vždy dvojího druhu - vyžraná kola v porostu různé velikosti, kde obvykle zůstaly tak dvě, tři cibule na metru řádku a dále rozvrtané cibule při sklizni, které byly buďto nahnilé uvnitř nebo provrtané a suché na troud. Vliv moření osiva je velký - při silném výskytu jsou vidět u mořeného osiva výpadky, ale nemořené porosty jsou poškozeny z 90 - 95 %.
Re: Cibule a drátovec.
Denis píše:JAN777 píše:petrvalyi píše:Díky všem diskutujícím o drátovci. Neměl jsem teď moc času, tak jsem občas jen prohlédl příspěvky a odepisuji až teď.
Co se týče drátovce v bramborách, loňský rok mě docela vyškolil. Rozoral jsem bývalou pastvinu - cca 0,5ha, jarní příprava disky, sázení na konci dubna (odrůdy Adéla a Red Anna). V květnu pár srážek, pak sucho. Náznaky plísně až v červenci, stříkáno. Od přibližně poloviny července brambory začaly světlat a vadnout (chloróza) - zkusil jsem stříkat listovou výživu (Kristalon special - NPK + Mg), vždy navečer s nadějí ranní rosy, a to asi 6 krát v týdenních intervalech. Celkem bych řekl, že bylo znát, že rostliny vždy zareagovaly, ale pátý den od aplikace opět začaly vadnout. Přežily až do poloviny září, pak šly ven. A výsledek? Zhruba 80% hlíz děravých. Zdravých bylo jen myslím 8% a ten zbytek odpad.
Takže se snažím vzdělávat o drátovci. Abych to pro formu příspěvku shrnul: larva kovaříka, v larválním stádiu žije 3-5 let, na zimu (pod myslím 8st.) se stěhuje do hlubších partií půdního profilu, škodí ve dvou vlnách (červen a srpen), více škodí v suchých letech - stěhuje se do vlhčího prostředí, do hlíz, kde sucho přečká a papá k prasknutí. Nejúčinější prevence nenechat naklást brouka vajíčka - nemá rád holou půdu a častou kultivaci. Insekticidy prý příliš nejdou - nepůsobí na larvy v hlubších partiích půdy.
Takže závěr? Nepěstovat na pozemku 5let nic, co mu chutná, často hýbat s půdou a nenechat po celou dobu kovaříka zakládat nové generace.
Toť teorie. Sám se teď budu snažit ji uvést zo praxe (a za 5let dám vědět
).
O dusíkatém vápnu se píše často, ale řada textů je i dost skeptická. Máte někdo nějaké konkrétní zkušenosti? Není to nic levného a docela bych uvítal trochu jistoty. Jak dlouho účinkuje? Zřejmě bude i docela podstatný termín aplikace - né kvůli plodině, ale vzhledem k výskytu larev.
Moření sadby brambor chrání, jak už zaznělo, mateční hlízu. Neřeší výsledek.
Ještě by mě zajímalo, od zkušenějších "cibulářů", jak závažné je poškození cibule drátovcem. Česnek mu prý nechutná, takže škodí pouze povrchově. A cibule? Vliv na skladovetelnost? A nebo jsou cibule provrtané stejně jak brambory?
Konec myšlenkového výlevu. Cibuli zdar a drátovci zmar!
Poškození cibule je spíš estetické,dírky tak 3mm.Na skladovatelnost to vliv nemá pokud je dobře vysušena.Ale při větším napadení je cibule neprodejná,jedině prodávat loupanou.Na pozemek kde bylo 80procentní napadení brambor bych cibuli nedával.
Co já viděl poškození cibule drátovcem, tak bylo vždy dvojího druhu - vyžraná kola v porostu různé velikosti, kde obvykle zůstaly tak dvě, tři cibule na metru řádku a dále rozvrtané cibule při sklizni, které byly buďto nahnilé uvnitř nebo provrtané a suché na troud. Vliv moření osiva je velký - při silném výskytu jsou vidět u mořeného osiva výpadky, ale nemořené porosty jsou poškozeny z 90 - 95 %.
Tak moření osiva je samozřejmé.U sazečky to asi nejde.S větším provrtáním jsem se zatím nesetkal,možná proto že zavlažujem.
Re: Cibule a drátovec.
Na česneku jsme drátovce nikdy neměli. Občas je tam háďátko a na to funguje hezky decis nebo karate atd
Překovejme meče v pluhy a naopak
Re: Cibule a drátovec.
Do česneku jde drátovec taky.Háďátko v česneku nezničí nic.Zabíjí ho pouze vysoká teplota nad 60C.
Re: Cibule a drátovec.
JAN777 píše: Tak moření osiva je samozřejmé.U sazečky to asi nejde.S větším provrtáním jsem se zatím nesetkal,možná proto že zavlažujem.
Závlahou to podle mě není, nebo alespoň nebyl rozdíl v napadení mezi zavlažovanou a nezavlažovanou. Jediný na co závlaha stoprocentně funguje jsou třásněnky.
Příspěvků: 16
• Stránka 1 z 1
Zpět na Setí a sadba ostatních plodin
Kdo je online
Uživatelé procházející toto fórum: Žádní registrovaní uživatelé a 21 návštevníků